Do celkového zdanění práce je nutné zohlednit nejenom odvody zaměstnance na dani z příjmů, sociálním a zdravotním pojištění, ale i povinné pojistné placené zaměstnavatelem za zaměstnance. V roce 2022 dosahovalo zdanění práce v Česku u průměrné mzdy podle databáze OECD 39,8 %, v tabulce v článku máme proveden podrobný výpočet.
![](https://img.assets.finance.cz/data/newsimg/new/prace-110.jpg)
Zdroj: Depositphotos
Výpočet zdanění u české mzdy podle OECD
Podle databáze OECD činila průměrná roční hrubá mzda za rok 2022 v Česku 472 783 Kč, měsíčně tedy 39 399 Kč. Při výpočtu daně z příjmů fyzických osob se počítá pouze s uplatněním základní daňové slevy na poplatníka. Výpočet je proveden podle legislativy roku 2022.
Položka |
Částka |
Hrubá mzda |
39 399 Kč |
Sociální pojištění placené zaměstnavatelem |
9771 Kč (39 399 × 24,8 %) |
Zdravotní pojištění placené zaměstnavatelem |
3546 Kč (39 399 × 9 %) |
Mzdové náklady |
52 716 Kč (39 399 + 9771 + 3546) |
Daňový základ |
39 400 Kč (hrubá mzda na stokoruny nahoru) |
Daň z příjmů |
3340 Kč (39 400 × 15 % − 2570) |
Sociální pojištění placené zaměstnancem |
2561 Kč (39 399 × 6,5 %) |
Zdravotní pojištění placené zaměstnancem |
1773 Kč (39 399 × 4,5 %) |
Čistá mzda |
31 725 Kč (39 399 − 3340 − 2561 − 1773) |
Daně ze mzdy |
20 991 Kč (52 716 − 31 725) |
Zdanění práce (v %) |
39,8 % (20 991 : 52 716) |
Zdroj: vlastní výpočet autora
Za rok 2022 bylo zdanění práce u průměrné mzdy z členských zemí OECD nejvyšší v Belgii (53,0 %), v Německu (48,3 %), v Rakousku (47,8 %), ve Francii (47,0 %), v Itálii (45,9 %), ve Finsku (43,1 %), ve Slovinsku (42,8 %), ve Švédsku (42,4 %), v Portugalsku (41,9 %), na Slovensku (41,6 %) a v Maďarsku (41,2 %). Nižší zdanění než 25 % bylo pouze v Chile, na Novém Zélandu, v Mexiku, ve Švýcarsku, v Izraeli a v Koreji.
Mzdová kalkulačka 2024
Zdanění práce je v evropských zemích OECD v průměru značně vyšší než v mimoevropských členských zemích OECD. Hlavním důvodem je vysoké povinné pojistné placené zaměstnavatelem za zaměstnance. V evropských zemích je propracovanější sociální síť, což znamená vyšší nemocenské dávky, mateřskou, podporu v nezaměstnanosti. Rovněž jsou v průměru v evropských zemích vyšší státní důchody.
Tip: Ve kterých zemích OECD jsou nejvyšší mzdy a jak si stojí Česko
Vývoj zdanění práce v Česku
V další tabulce máme uveden vývoj zdanění práce v Česku od roku 2007 do roku 2022, vždy u průměrné mzdy. Údaje jsou převzaty ze statistické databáze OECD (Taxes on labour income). Jak je z tabulky názorně vidět, zdanění práce u průměrné mzdy bylo v Česku pod 40% hranicí pouze v roce 2022.
Rok |
Zdanění práce |
Rok |
Zdanění práce |
2022 |
39,8 % |
2014 |
42,6 % |
2021 |
40,0 % |
2013 |
42,4 % |
2020 |
44,1 % |
2012 |
42,5 % |
2019 |
44,0 % |
2011 |
42,6 % |
2018 |
43,7 % |
2010 |
42,1 % |
2017 |
43,4 % |
2009 |
42,0 % |
2016 |
43,0 % |
2008 |
43,4 % |
2015 |
42,8 % |
2007 |
42,9 % |
Pramen: OECD, Tax Database, Taxes on labour income
Čtěte také: Průměrná mzda už atakuje 44 tisíc a reálná roste, spočítali statistici
OECD: Porovnání let 2022 a 2007
V roce 2022 bylo zdanění práce u průměrné mzdy oproti roku 2007 v 16 členských zemích OECD nižší o více než jedno procento. O více než tři procenta se snížilo zdanění práce u průměrné mzdy pouze v devíti členských zemích OECD, a sice v Česku, v Nizozemí, v Dánsku, v Německu, v Polsku, v Litvě, v Řecku, v Turecku a v Maďarsku.
Naproti tomu v devíti členských zemích OECD se zdanění práce u průměrné mzdy zvýšilo o více než jedno procento a pouze v šesti členských zemích OECD se zvýšilo o více než tři procenta (v Japonsku, v Mexiku, v Koreji, v Portugalsku, v Lucembursku a v Irsku).
Čtěte také:
Příležitostným příjmem bez zdanění si můžete letos vydělat více
Na letní brigádu už ve 14 letech. Novela zákoníku práce změní zaměstnávání mladistvých